Novi prilozi povodom zakona o slobodi vjeroispovijesti u Crnoj Gori
![](https://i1.wp.com/historiografija.hr/wp-content/uploads/2020/01/Crna-Gora.jpg?resize=780%2C280&ssl=1)
Početkom godine prenijeli smo obavijesti o apelima intelektualaca, povjesničara i akademske zajednice povodom zakona o slobodi vjeroispovijesti u Crnoj Gori, a sada prenosimo informacije o tekstovima povjesničara Stipe Kljaića “Nemirni duhovi Crne Gore” I. i II. dio (koji je nedavno pisao i o knjizi Dragutina Papovića “Intelektualci i vlast u Crnoj Gori 1945-1990”) i Fynn-Mortena Heckerta “Protests against the Law on Religious Freedom in Montenegro. A Challenge to the “Đukanović-System”?” te komentar Klausa Buchenaua.
—
Vijenac, 23. travnja 2020.
Ne smiruju se napetosti nakon donošenja Zakona o slobodi vjeroispovijesti
ili uvjerenja i pravnom položaju vjerskih zajednica u Crnoj Gori
STIPE KLJAIĆ
Nemirni duhovi Crne Gore
Najnovija crnogorska zbivanja posvjedočila su još jedanput da raspad Jugoslavije nije bio događaj jednoga povijesnog trenutka. Nedvojbeno je u pitanju dugotrajni povijesni proces kojem se još ne nazire ni skori kraj ni konačni ishod
http://www.matica.hr/vijenac/682/nemirni-duhovi-crne-gore-30275/
Vijenac, 7. svibnja 2020.
Nemirni duhovi Crne Gore, II. dio
STIPE KLJAIĆ
Potvrda crnogorske neovisnosti ili nova srpska revolucija
Zakon o slobodi vjerskih zajednica pokušaj je da se konačno zaokruži crnogorska neovisnost. U protivnom slijedi nova srpska revolucija u Crnoj Gori prema uzoru na onu iz 1918.
http://www.matica.hr/vijenac/683/potvrda-crnogorske-neovisnosti-ili-nova-srpska-revolucija-30372/
—
Časopis za suvremenu povijest, Vol. 52 No. 1, 2020.
Stipe Kljaić
Dragutin Papović, Intelektualci i vlast u Crnoj Gori 1945-1990 (Podgorica: Matica crnogorska, 2015), 509 str.
—
Contemporary Southeastern Europe 2020, 7(1), 11-24.
Protests against the Law on Religious Freedom in Montenegro. A Challenge to the “Đukanović-System”?
By: Fynn-Morten Heckert
On 27 December 2019 the parliament of Montenegro passed a new Law on Religious Freedom. This law replaces an older law regarding the same topic from 1977. There is a broad consensus that the old law is outdated and needs to be revised. However, the new one is (among other aspects) mainly criticized for its articles 62-64, which refer to the ownership of holy assets. It declares that all religious sites and land currently possessed by religious communities and built from common funds of the citizens before 1918 on the territory of present- day Montenegro, shall pass into the ownership of the Montenegrin state, if religious communities cannot give evidence that they were the legal owners of the assets within one year from the promulgation of the Law. This legal norm is highly contested by the oppositional pro-Serbian Democratic Front (DF), the Serbian Orthodox Church (SOC), and its supporters, who claim that this law would take away holy places from the SOC and would be discriminatory against the Serbs in Montenegro, which manifests in regular demonstrations, blockades, and even threats of bloodshed in Montenegro if the law is implemented. There was also an incident inside the parliament where MPs of the DF rushed to the parliament speaker and stated that they would be ready to die for their church. After this, police intervened and arrested 18 MPs of the DF. Additionally, the opposition leader Andrija Mandić stated that the government would have to “count on the worst,” if the parliament would adopt that law and that he would “invite all [his] war friends from 1991 to 1999.” Although after some violent conflicts with injuries on both sides, peaceful walks and protests were announced and organized by the SOC, the situation is tense and reaches international importance as well.
http://www.contemporarysee.org/en/heckert
—
Crna Gora i politički koncept autokefalnosti
Zakonskim odredbama o crkvenoj imovini u Crnoj Gori vladajuće strukture pokušavaju ojačati Crnogorsku pravoslavnu crkvu i time identitet crnogorske nacije. Ali uz cijenu produbljivanja podjele društva.
DW, 24.02.2020.
U sporu o novom zakonu o crkvenim zajednicama u Crnoj Gori u osnovi se stalno miješaju i isprepliću dvije razine: s jedne strane pitanje autokefalnosti Crnogorske pravoslavne crkve, što je u osnovi tema koja se prije svega tiče crkvenog prava, a s druge strane politička dimenzija koja je prije svega povezana s pitanjem identiteta crnogorske države i nacije.
Kratko nakon što se 1991. jugoslavenska federacija raspala uzduž tadašnjih republičkih granica, novo rukovodstvo u Crnoj Gori je “pokušalo svoj legitimitet, te suverenost i stabilnost države ojačati između ostaloga i time da se formira autokefalna crnogorska crkva, na koju bi se onda država mogla oslanjati”, kaže Klaus Buchenau, povjesničar sa Sveučilišta u Regensburgu i autor više publikacija o religijskim zajednicama na području nekadašnje Jugoslavije. Utoliko se tu radi o “politički motiviranom pokušaju uspostavljanja autokefalnosti.”
https://www.dw.com/bs/crna-gora-i-politi%C4%8Dki-koncept-autokefalnosti/a-52487257