Dragan Markovina, “Jugoslavija u Hrvatskoj (1918-2018): Od euforije do tabua”
![](https://i0.wp.com/historiografija.hr/wp-content/uploads/2021/12/Markovina_YU-u-HR.jpg?resize=450%2C280&ssl=1)
Nakon što je objavljena u Zagrebu 2018. godine, knjiga Dragana Markovine “Jugoslavija u Hrvatskoj (1918-2018): Od euforije do tabua” objavljena je 2021. godine u izdanju University Pressa iz Sarajeva i CFP Apostrofa iz Beograda.
—
IKD „University Press – Izdanja Magistrat “ Sarajevo u okviru Edicije Civitas objavilo je knjigu “JUGOSLAVIJA U HRVATSKOJ (1918-2018) : Od euforije do tabua” autora Dragana Markovine. Središnje pitanje na koje ova knjiga pokušava odgovoriti je zbog čega je i kako došlo do toga da Jugoslavija u Hrvatskoj od sinonima za euforiju iz 1918., postane sinonim za tabu i autocenzuru 2018., u boljem slučaju, ili za psovku u gorem. Kako bi odgovorio na to pitanje, Markovina polazi od teze da je jugoslavenstvo u Hrvatskoj prije stvaranja Jugoslavije imalo dva oblika: ono koje je stvaralo državne institucije, kakav je slučaj sa jugoslavenstvom u Banskoj Hrvatskoj, i jugoslavenstvo u Dalmaciji, koje nije stvaralo državne institucije. Kada se Jugoslavija raspala tokom 1990-ih, u Hrvatskoj su ostale državne institucije, uključujući i preimanovanu akademiju naka i umjetnosti, koje su rezultat jugoslavenske ideje. Tu se možda i kriju razlozi tabuizacije Jugoslavije u Hrvatskoj, kao i izvjesnog preživljavanja jugoslavenstva u Dalmaciji.
Iako se bavi pitanjem razumijevanja Jugoslavije u Hrvatskoj, knjiga je važna i za historiju Bosne i Hercegovine. Neka od pitanja o kojima Markovina raspravlja tiču se Tuđmanove ideje o popravljanju hrvatske granice na račun Bosne i Hercegovine (“Fetišizacija Banovine Hrvatske”), a i analize o sudbini političke ljevice u Hrvatskoj poticajne su za razumijevanje sudbine ljevice u Bosni i Hercegovini. Markovinina teza o krivnji Saveza komunista Jugoslavije za raspad zemlje 1990-ih je poticajna za diskusiju. Naime, tvrdi Markovina, iako je imao ogroman potencijal, Savez komunista se na kraju pretvorio „u intelektualno lijenu konzervativnu partiju kalkulanata, oportunista i birokrata, koja je tjerajući najbolje od sebe (na primjer poslije 1968, početkom 1971 i slično, op. historiografija.ba), paktirajući s nacionalistima i zatvarajući oči pred društvenom stvarnošću napravila sve da upropasti zemlju i društveno-politički projekat koji je sama stvorila. Bolje od onakvog kraja zbog toga nije ni zaslužila, ali je ceh takvog izbora koji su platili svi građani Jugoslavije bio i ostao prevelik i previše krvav, a vrlo izvjesno i nepovratan“.
O autoru:
Dragan Markovina (Mostar, 1981.) je doktor povijesnih znanosti, esejist i kolumnist. Deset godina radio je na Odsjeku za povijest Filozofskog fakulteta u Splitu i pisao za brojne regionalne časopise i medije. Redovni je kolumnist portala telegram.hr i sarajevskog Oslobođenja. Autor je niza knjiga, među kojima i „Između crvenog i crnog: Split i Mostar u kulturi sjećanja“, „Povijest poraženih“, „Libanon na Neretvi: kultura sjećanja i zaborava“. Za prvu knjigu dobio je „nagradu Mirko Kovač“. Živi u Splitu, Mostaru i Sarajevu.
Knjigu, po cijeni od 25,00 KM sa PDV-om, možete naručiti putem e maila unipress@bih.net.ba ili telefonom 00 387 33 550-675 ili na fax: 00 387 33 550-677.
Izvor:
https://historiografija.ba/article.php?id=848